![Nedostatak medicinara hronični problem: Ljekare iz penzije vraćaju na posao](https://www.bl-portal.com/wp-content/uploads/2024/05/nedostatak-doktori-penzija-420x280.jpg)
Nedostatak medicinara hronični problem: Ljekare iz penzije vraćaju na posao
12.05.2024. | 07:48Manjak ljekara porodične medicine sve češće dovodi u pitanje rad domova zdravlja širom Srpske, zbog čega se mnoge zdravstvene ustanove dovijaju na razne načine kako bi došle do prijeko potrebnog kadra, a koliko je problem ozbiljan svjedoči njihova težnja da im se, između ostalog, omogući angažovanje penzionisanih doktora.
Među njima je i Dom zdravlja u Prijedoru, koji je nadležnima u Srpskoj uputio prijedloge za prevazilaženje manjka ljekarskog kadra, kao privremenu mjeru do stabilizacije stanja u tom pogledu, budući da se ova ustanova suočava s problemom nedovoljnog broja specijalista porodične medicine i hitne medicinske pomoći.
Direktor Doma zdravlja Prijedor Miloš Marjanović rekao je da prijedlozi podrazumijevaju izmjene Zakona o zdravstvenoj zaštiti na način da se u izuzetnim slučajevima, kao što je nedostatak doktora u evidencijama Zavoda za zapošljavanje, omogući angažovanje penzionisanih ljekara.
Dodatni problem koji opterećuje rad ustanova je, kazao je on, mogućnost da doktor medicine neposredno nakon završenog fakulteta i zaposlenja, bez obzira na dužinu radnog staža, može da konkuriše za specijalizacije koje raspisuju ustanove bilo kojeg nivoa zdravstvene zaštite.
– Doktori medicine, najčešće nakon samo nekoliko mjeseci rada na primarnom nivou, napuštaju ustanovu i odlaze na specijalizaciju u ustanove sekundarnog i tercijarnog nivoa. U tom slučaju ne dovodi se u pitanje samo organizovanje rada u ustanovi, nego se obesmišljava projekat porodične medicine, jer između ponuđenih specijalizacija doktori uopšte ne razmišljaju o specijalizaciji iz porodične medicine – rekao je Marjanović.
Prijedorski Dom zdravlja je, imajući to u vidu, predložio i izmjene i dopune regulative koju donosi resorno ministarstvo, prije svega Pravilnika o planu i programu specijalizacija i supspecijalizacija, na način da jedan od uslova za učešće na konkursu za dodjelu specijalizacija, osim specijalizacije iz porodične medicine, bude i dokaz o minimalnom radnom stažu u primarnom nivou zdravstvene zaštite od 12 ili 24 mjeseca.
Sa sličnim problemima se suočava i Dom zdravlja Doboj. Direktor ove zdravstvene ustanove Vladimir Marković kaže da ga veoma mnogo kolega zove i traži kontakte ljekara koji su nekad aplicirali kod njih.
– Međutim, na tržištu ima vrlo mali broj ljekara i definitivno je teško doći do kvalitetnog kadra – kazao je Marković i dodao da bi jedno od privremenih rješenja svakako moglo biti angažovanje ljekara koji su u penziji ili pomjeranje granice za odlazak u penziju.
Nedostatak kadra donedavno je opterećivao i rad Dom zdravlja Berkovići, koji je, u dogovoru sa opštinom, ljekarima kao motiv ponudio platu od 3.000 KM i smještaj.
– Imamo dva ljekara i oni za sada mogu podmiriti potrebe svih pacijenata. Međutim, u našem domu zdravlja je donedavno bio samo jedan doktor, a obim posla zahtijeva i do tri tima porodične medicine. Baš smo se namučili da nađemo novog specijalistu porodične medicine – kazao je za “Glas Srpske” direktor Goran Ćupina.
Prema njegovim riječima, slične probleme imaju i Ljubinje i Gacko, u čijem Domu zdravlja rade dva ljekara iz Foče.
Direktorica Doma zdravlja u Gacku Nevena Miljković Mandić kazala je da bi definitivno nešto trebalo mijenjati u organizaciji ustanova primarne zdravstvene zaštite.
– Jednostavno smo bili primorani da ljekare potražimo u drugim lokalnim ustanovama, jer mi ne možemo, primjera radi, nekom mladom kolegi uskratiti dodatno usavršavanje ili mladoj majci da ide na porodiljsko – kazala je Miljković Mandić, dodajući da ljekara u jednoj zdravstvenoj ustanovi nikad ne može biti dosta.
Predsjednik Udruženja doktora porodične medicine RS Draško Kuprešak ističe da domovi zdravlja godinama nadležnima ukazuju na nedostatak ljekara.
– Veliki je disbalans u politici upisivanja doktora medicine, broja zaposlenih i onih koji se zapošljavaju na primarnom nivou zdravstvene zaštite. Veliki broj mlađih kolega veću motivaciju pronalazi u bolničkom sektoru nego na u primarnom nivou, što domove zdravlja dovodi u tešku situaciju – kazao je Kuprešak.