![Šteta na imovini iz godine u godinu sve veća: Građani Srpske osiguravaju samo ono što moraju](https://www.bl-portal.com/wp-content/uploads/2024/07/nevrijeme-trebinje-420x252.jpg)
Šteta na imovini iz godine u godinu sve veća: Građani Srpske osiguravaju samo ono što moraju
03.07.2024. | 14:49Elementarne nepogode u Srpskoj su postale svakodnevica, a štete na imovini iz godine u godinu su sve veće. Međutim, zvanični podaci pokazuju da je svijest o osiguranju imovine i dalje veoma niska.
Tačnije, građani osiguravaju samo ono što po zakonu moraju.
Podaci o kretanju premije na tržištu osiguranja objavljeni od strane Agencije za osiguranje RS govore da u strukturi i dalje dominira obavezno i kasko osiguranje motornih vozila na koje otpada 76,06 odsto premije svih neživotnih osiguranja.
Izraženo u novcu, od januara do maja ove godine na tržištu neživotnih osiguranja uplaćena je premija od 119,7 miliona maraka, dok je premija za životna osiguranja tek nešto preko 24 miliona KM.
Premija za osiguranje imovine od požara i prirodnih sila iznosi skromnih 5,1 milion KM. Sličan trend je i u prethodnih nekoliko godina.
Ognjen Aleksić, broker u osiguranju kaže da osiguranje imovine mora postati obaveza koju država treba da podstiče jer brojne račune prilikom zbrajanja štete plaća upravo ona.
Dobar primjer, dodaje on, može se naći u poljoprivredi gdje se poljoprivrednim gazdinstvima vraća 60 odsto premije prilikom osiguranja usjeva.
“Svi koji osiguraju imovinu i uplate premiju trebali bi od države da dobiju subvenciju, kako bi osiguranje postalo navika. Klima se promijenila, imamo tri godišnja doba u 24 sata i mora se reagovati”, kaže on.
Takođe, smatra Aleksić, i država treba da osigurava svoju imovinu, poput saobraćajne infrastrukture, prenosi Capital.
Ističe da se godišnja premija za osiguranje kuće u koje je uključeno i osiguranje od zemljotresa i poplave ili neke druge elementarne nepogode u prosjeku kreće između 100 i 150 maraka.
“Država je u poplavama 2014. godine davala 5.000 KM po domaćinstvu za saniranje štete. Sa tim novcem se imovina mogla osigurati u narednih 45 godina. Moraćemo da razmišljamo u ovom pravcu jer takvu katastrofu ponovo mi kao društvo ne bismo finansijski preživjeli”, zaključuje Aleksić.