![Protegnite noge: Predugo sjedenje povećava rizik od kardiovaskularnih bolesti](https://www.bl-portal.com/wp-content/uploads/2020/09/kardiovaskularne-bolesti-300x169.jpg)
Protegnite noge: Predugo sjedenje povećava rizik od kardiovaskularnih bolesti
25.07.2024. | 07:30Istraživači sugerišu da je 120 do 180 minuta sjedenja prag predugog sjedenja i upozoravaju da dugo sjedenje može izazvati probleme sa srcem, ali i brojne druge zdravstvene probleme.
Epidemiolog Džeremi Moris je još 1953. godine otkrio da vozači autobusa u Londonu imaju više nego dvostruko veće šanse da razviju bolest srca nego kondukteri.
Razlog je što se od konduktera zahtijevalo da budu na nogama i da se redovno penju uz stepenice londonskih autobusa na sprat prodajući karte putnicima, dok su vozači dugo sjedili.
Njegova značajna studija postavila je osnovu za istraživanje veza između fizičke aktivnosti i koronarnog zdravlja.
Iako su kondukteri londonskih autobusa sada stvar prošlosti, Morisovi rezultati su relevantniji nego ikada, piše BBC.
Od početka pandemije virusa korona sve više se ide ka modelu rada od kuće, što će vjerovatno povećati kolektivno vrijeme sjedenja.
Produženo sjedenje je oblik sedentarnog ponašanja, koje karakteriše veoma smanjena potrošnja energije u sjedećem ili ležećem položaju, što je povezano sa većim rizikom od kardiovaskularnih bolesti, dijabetesa tipa 2 i preranog mortaliteta, pa je vrijeme koje provodimo sjedeći identifikovano kao nezavisni faktor rizika u nizu zdravstvenih stanja.
Svjetska zdravstvena organizacija je 2020. godine predložila mjere za smanjenje sedentarnog ponašanja.
Od 2010. godine istraživači su željeli da ukažu da se sedentarno ponašanje razlikuje od nedostatka fizičke aktivnosti i ukazivali su da može da se ima dovoljno vježbanja dnevno, a da se ipak predugo sjedi, ali je rizik od sedentarnog ponašanja svakako povećan kod onih koji ne vježbaju dovoljno.
Primarna hipoteza zašto je predugo sjedenje povezano sa kardiovaskularnim bolestima jeste da je povećana vaskularna disfunkcija, naročito u nogama.
Vaskularni sistem je odgovoran za održavanje krvi i limfne tečnosti, koja je dio imunog sistema, a kreće se kroz krvne sudove.
Fiziolog sa Instituta za fizičku aktivnost i ishranu Univerziteta Deakin u Melburnu David Dunstan opsežno je istraživao efekte dugotrajnog sjedenja, tvrdeći da je ono dovodi do smanjenja mišićne aktivnosti.
Kombinovani efekat smanjene mišićne aktivnosti, niže metaboličke potražnje i gravitacionih sila smanjuje periferni protok krvi do mišića nogu, što može dovesti do nakupljanja krvi u listovima.
Biomehanika sjedenja, sa obično savijenim nogama, takođe, može da smanji protok krvi, prenosi RTCG.